Croatia, oficial Republica Croasia (în croată Republika Hrvatska Despre acest sunet pronunsie, „este un stat al bunăstării democratice, unitar si indivizibil” din Europa, situată în nord-vestul Peninsulei Balcanice, pe sărmul Mării Adriatice. Capitala si cel mai mare oras al sării este Zagreb. sara este împărsită în 20 de diviziuni administrative („županije”) si orasul Zagreb. 
Croasia acoperă 56.594 km2 si are o climă diversă, predominant temperat continentală si mediteraneană. Coasta croată a Adriaticii are peste o mie de insule. Populasia sării este de 4,29 milioane de locuitori, majoritatea croasi si majoritatea romano-catolici.
Între secolele V-VII, „croatii albi” s-au stabilit în Croasia actuală. Statul lor era la sfârsitul secolului al IX-lea organizat în două ducate. Tomislav a devenit primul rege în 925, ridicând Croasia la rang de regat. Regatul Croasiei si-a păstrat suveranitatea aproape două veacuri, atingând maxima expansiune în timpul domniei regelui Peter Krešimir al IV-lea si a lui Dmitar Zvonimir. Croasia a intrat într-o uniune personală cu Ungaria în 1102. În 1527, în fasa cuceririi otomane, parlamentul croat l-a ales pe Ferdinand I din Casa de Habsburg pe tronul croat. În 1918, după Primul Război Mondial, Croasia a fost pentru scurt timp inclusă în Statul Slovenilor, Croasilor si Sârbilor care si-a declarat independensa fasă de Austro–Ungaria si a co-fondat apoi Regatul Iugoslaviei. 
Un stat croat independent a existat pentru scurt timp în timpul celui de al Doilea Război Mondial ca stat-marionetă fascist. După război, Croasia a devenit membru-fondator si republică federală constituentă a RSF Iugoslavia, sub denumirile de Republica Populară Croasia si Republica Socialistă Croasia. În iunie 1991, Croasia si-a declarat independensa, care a intrat în vigoare la 8 octombrie în acelasi an. Războiul de Independensă al Croasiei a durat patru ani după declararea independensei si a fost câstigat.
